ExpertZones
ExpertZones
Tavoitteena oli Oulun yliopiston väitöstutkijoiden psykologisen hyvinvoinnin, osaamisen ja työllistymisedellytysten parantaminen. Kypsymistä asiantuntijaksi tuettiin auttamalla kehittämään omia taitoja ja vahvuuksia. Lisäksi edesautetaan väitöstutkijoiden verkostoitumista alueen yrityksiin ja organisaatioihin.
![](https://media-cdn.oulu.fi/styles/main_image/s3/images/caleb-jones-unsplash_narrow.png?itok=Rjd_MSPV)
Projektin tiedot
Projektin kesto
-
Rahoittaja
Euroopan rakenne- ja investointirahastot - Euroopan sosiaalirahasto (ESR)
Projektin koordinaattori
University of Oulu
Yksikkö ja tiedekunta
Yhteystiedot
Projektin vetäjä
- Liisa Kuonanoja
Projektin kuvaus
Hankkeen tavoitteena on vahvistaa rinnakkain sekä väitöstutkijan psykologista hyvinvointia että osaamista. Hankkeen toimenpiteenä rakennetaan ExpertZones- toimintamalli, jonka avulla ylläpidetään psykologista hyvinvointia ja ohjataan asiantuntijan kokonaisvaltaiselle hyvinvoinnille tärkeiden työelämä-, viestintä- ja sosiaalisten taitojen kehittämistä tutkijakoulutuksessa. Toimintamallin avulla väitöstutkija hahmottaa asiantuntijuutensa moniulotteisuuden, omat vahvuutensa, voimavaransa sekä asiantuntijuutensa kehitettävät alueet. Hankkeen tuloksina odotetaan väitöstutkijoiden asiantuntijuuden kehittymistä sekä psykologisen hyvinvoinnin parantumista. Hanke rakentaa uraohjauksen osaksi asiantuntijaksi kasvamisen polkua. Hankkeen toimenpiteinä muodostettavat vertaisryhmätoiminta sekä hyvinvointitiimi parantavat asiantuntijoiden hyvinvointia ja lisäksi hankkeen koulutusten sekä uraohjauksen myötä väitöstutkijoiden valmiudet ja mahdollisuudet työllistyä Pohjois-Suomen alueelle laajenevat sekä monipuolistuvat.
Projektin tulokset
Hankkeen tuloksista lyhyesti
ExpertZones -hankkeen toteutuksen aikana maailma muuttui koronapandemian vuoksi valtavasti ja tavalla jota ei voinut ennakoida. Muutos näkyi monella tavalla myös Oulun yliopiston ja väitöskirjatutkijoiden arjessa. Pandemia ja sen moninaiset seuraukset korostivat hankkeen aiheiden tärkeyttä erityisesti psykologisen hyvinvoinnin osalta. Tutkimusten ja hankkeen kokemusten valossa lukuisat väitöskirjatutkijat kamppailevat väitöskirjan tekemiseen liittyvien haasteiden kanssa, joita työskentely etänä pahensi monen kohdalla entisestään. Hankkeessa koimme tärkeäksi tarjota väitöskirjatutkijoille keinoja ja tilaisuuksia oman psykologisen hyvinvoinnin ja urakehitykseen liittyvien taitojen kehittämiseksi. Hankkeessa opituista taidoista on kaikille hyötyä ei vain väitöskirjaprosessin aikana, vaan myös tohtoriksi valmistumisen jälkeen.
Hankkeessa toteutimme lukuisia erilaisia toimenpiteitä, joita jatkokehitimme sopimaan yhä paremmin väitöskirjatutkijoiden tarpeisiin. Osa toimenpiteistä oli lyhyempiä webinaareja, seminaareja ja työpajoja, osa puolestaan säännöllisesti kokoontuvia ryhmiä. Halusimme tarjota sisällöltään monenlaisia toimia, jotta jokainen voisi löytää niistä itselleen sillä hetkellä sopivimmat. Osa toimenpiteistä järjestettiin etänä, mutta hankkeen edetessä ja rajoitusten poistuessa järjestimme toimenpiteitä kampuksella. Vaikka etänä osallistuminen on helppoa, tekee fyysinen läsnäolo osallistumisesta syvempää ja merkityksellisempää. Erityisesti hyvinvointiin ja verkostoitumiseen liittyvissä toimenpiteissä läsnäolon merkitys oli suuri: keskustelut olivat syvempiä ja osallistuminen aktiivisempaa.
Säännölliset kokoontuvat, työnohjaajien ohjaamat ryhmät toimivat hankkeen toimintaympäristössä erityisen hyvin. Työnohjaajat pystyivät ammattitaidollaan luomaan ryhmiin luottamuksellisen ilmapiirin, jossa väitöskirjatutkijat saivat ja pystyivät jakamaan omia tunteitaan ja kokemuksiaan. Lisäksi työnohjaajat antoivat ryhmiin osallistuville lukuisia keinoja, joiden avulla väitöskirjatutkijat pystyvät muun muassa organisoimaan haastavaa työtään ja jakamaan suuria työkokonaisuuksia hallittaviksi paloiksi pitäen samalla huolen hyvinvoinnistaan.
Verkostoituminen ja urakehitykseen liittyvät taidot olivat myös tärkeässä roolissa hankkeessa. Verkostoitumisen osaaminen voidaan itsessään jo katsoa tärkeäksi taidoksi, jolla on vaikutusta niin uraan kuin hyvinvointiinkin liittyen. Verkostoitumalla muihin väitöskirjatutkijoihin voi saada ja antaa vertaistukea, mikä pitkän väitöskirjaprosessin aikana on tärkeää. Verkostoituminen auttaa myös tutkimuspuolella uusien tutkimushankkeiden kehittämisessä sekä urakehityksen kannalta. Lisäksi väitöskirjatutkijat hyötyvät monenlaisista urakehitykseen liittyvistä taidoista, joita ei perinteisesti olla tohtorikoulutuksessa systemaattisesti opetettu. Näihin kuuluvat mm. omien taitojen tunnistaminen, hissipuheen ja erottuvan CV:n sekä työhakemuksen tekeminen sekä LinkedIn-palvelun hyödyntäminen.
Hankkeessa tunnistimme lisäksi väitöskirjaohjaajien ohjaustaitojen merkityksen väitöskirjatutkijoiden edistymiseen ja jopa hyvinvointiin. Tämän vahvistaa lukuista aiheesta tehdyt tutkimukset niin Suomessa kuin maailmallakin. Ohjaajien ohjaustaidoissa sekä tahdossa kehittää omia taitojaan on havaittavissa suuria eroja. Ohjaustaitojen lisäksi ohjaussuhteeseen onnistumiseen vaikuttavat myös muut seikat, kuten ohjaajan ja ohjattavan odotukset. Kaiken kaikkiaan ohjaajien taitojen edistäminen auttaa niin väitöskirjatutkijoita kuin ohjaajia itseään. Ohjaajien taitojen kehittämisellä pystyvään vaikuttamaan suoraan myös väitöskirjatutkijoihin ja heidän edistymiseen väitöskirjan tekemisessä.
Kaiken kaikkiaan hanke ylitti odotuksemme ja tavoitteemme. Hankkeen avulla pystyimme kehittämään ja kokeilemaan käytännössä erilaisia toimenpiteitä. Monet hankkeessa kehitetyt toimet todettiin tärkeiksi ja ne jatkavatkin elämää vielä hankkeen jälkeenkin. Panostaminen väitöskirjatutkijoiden psykologisen hyvinvoinnin-, urakehityksen sekä verkostoitumistaitoihin näkyy väitöskirjojen edistymisessä ja työllistymisessä, sillä nuo taidot eivät hyödytä vain väitöskirjatutkijoita itseään vaan niistä hyötyy myös tohtoreita palkkaavat tahot.
Suurin osa toimistamme oli englanniksi, joten löydät niistä tietoa hankkeemme englanninkielisiltä sivuilta
Ryhmävalmennus 2021-2022
Lue VoimaValmennuksen blogista Anu Aution huomioista ja havainnoista väitöskirjatutkijoiden psykologiseen hyvinvointiin liittyen. Anu Autio valmensi hankkeessa syksystä 2021 kevääseen 2022 väitöstutkijoista koostuvaa ryhmää. Ryhmän tarkoituksena oli paitsi tarjota vertaistukea, niin myös tarjota erilaisia keinoja psykologisen hyvinvoinnin ylläpitoon ja parantamiseen.