Pääjohtaja Olli Rehn: Euroopan ja Suomen talous Venäjän hyökkäyssodan varjossa
![Talous ja yhteiskunta -foorumin esiintyjät pääjohtaja Olli Rehn etualalla ja toimitusjohtajat Keijo Posio ja Reima Loukkola taka-alalla istuvat Oulun yliopiston Saalastinsalin lavalla vierekkäin.](https://media-cdn.oulu.fi/styles/main_image/s3/images/Talousfoorumi2022.jpg?itok=HzShqzNV)
Taloudesta ja yhteiskunnan tilasta kiinnostunut yleisö kokoontui keskiviikkona 20.4. Oulun yliopiston Saalastinsaliin Martti Ahtisaari Instituutin perinteiseen Talous ja yhteiskunta -foorumiin. Ajankohtaista tietoa talouden tilasta olivat kertomassa Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn, Oulun Osuuspankin toimitusjohtaja Keijo Posio sekä Osuuskauppa Arinan toimitusjohtaja Reima Loukkola.
Asiantuntijoiden puheenvuoroissa keskityttiin pääasiassa Venäjän hyökkäyssodan vaikutuksiin, inflaatioon, Suomen talouden näkymiin sekä energiatalouteen.
Inflaatio tuntuu kuluttajan lompakossa
Pääpuheenvuorossaan pääjohtaja Olli Rehn keskittyi Venäjän hyökkäyssodan vaikutuksiin Euroopan ja Suomen talouteen ja rahapolitiikkaan. Ennen Venäjän aloittamaa hyökkäystä euroalueen talous oli elpynyt koronakriisistä odotuksia paremmin mutta väistämättä hyökkäyssota heikentää kasvunäkymiä. Sodan kesto ja laajuus määrittävät loppupeleissä sen, miten paljon talouskasvu hidastuu.
Energian ja raaka-aineiden hintakehitys ovat erityisesti kiihdyttäneet euroalueen inflaatiota, joka oli maaliskuussa jo 7,5 prosenttia. Energian hinnannousu selittää siitä yli puolet. Kuluttajan kannalta tilanne on valitettava, sillä inflaatio heikentää ostovoimaa mutta energian hintaan ei juurikaan voida vaikuttaa rahapolitiikalla. Jos energian ja raaka-aineiden hinnat tasaantuvat, voi inflaatio kuitenkin asettua vuoteen 2024 mennessä EKP:n kahden prosentin tavoitteen tuntumaan, Rehn totesi. EKP:n neuvosto on myös valmis käyttämään kaikkia välineitään tavoitteen saavuttamiseksi.
Rehn korosti puheenvuorossaan myös omavaraisuuden ja vihreän siirtymän tärkeyttä, jotka ovat nousseet keskusteluun Venäjän aloittaman hyökkäyksen myötä. Ilmastonmuutosta hillitsevät toimet eivät saisi jäädä muiden akuuttien ongelmien jalkoihin, vaan vihreää siirtymää olisi nopeutettava investoimalla uusiutuvan energian tuotantoon, energiatehokkuuteen ja energiainfraan.
"Venäjän toimet luovat painetta uudistaa Euroopan ja Suomen talouden rakenteita – ja toivottavasti antavat tälle vauhtia", Rehn totesi.
Maailmantilanteen vaikutukset Pohjois-Suomen talouteen
Maailmantilanne heijastuu väistämättä myös Oulun alueen talouteen. Oulun Osuuspankin toimitusjohtaja Keijo Posio ja Osuuskauppa Arinan toimitusjohtaja Reima Loukkola toivat kommenttipuheenvuoroissaan esiin Pohjois-Suomen näkökulmaa.
Epävarma maailmantilanne on vaikuttanut erityisesti yritysten investointihalukkuuteen. Kustannusten nousu, epävarma talous ja inflaatio ovat saaneet yritykset siirtämään investointejaan tulevaisuuteen. Sen sijaan sijoittamisessa ja kuluttajien investoinneissa epävarma maailmantilanne ei ole juuri näkynyt.
”Oulussa on opittu sijoittamisen teoriat”, Posio totesi.
Kohonnut energian hinta, tuotteiden ja erityisesti pakkausmateriaalien saatavuus sekä kotimaisen tuotannon haasteet ovat haastaneet merkittävästi kaupan alaa sekä ravintola- ja matkailualaa, totesi Loukkola. Pohjois-Suomessa haasteita aiheuttavat myös työvoiman saatavuus sekä kaupan lähipalveluiden turvaaminen maakunnissa.
Sekä Loukkola että Posio korostivat, että nyt käsillä oleviin sekä tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen vaatii paitsi yhteiskunnallisia toimia myös oman toiminnan kriittistä tarkastelua ja muutosvalmiutta.
Kuva: Mikko Törmänen
Katso myös:
Pääjohtaja Rehnin puheenvuoro ja esitys